Oamenii de afaceri recunosc că au greşit oferind salarii prea mici românilor care au ales să plece la muncă în străinătate
Dacă până în urmă cu câţiva ani, majoritatea străinilor care veneau să lucreze în judeţ erau din Republica Moldova, în ultimii ani au solicitat permise de şedere în scop de muncă cetăţeni din China, India, Nepal, Bangladesh sau Sri Lanka.
"Numărul total al permiselor unice emise în perioada 1 ianuarie - 31 decembrie 2023 ca urmare a prelungirii dreptului de şedere temporară în scop de muncă pe raza judeţului Vaslui este de 286, faţă de 284, emise în cursul anului 2022. Ţările de provenienţă ale străinilor cărora le-a fost prelungit dreptul de şedere temporară pe raza judeţului Vaslui sunt: Republica Moldova, Ucraina, China, India, Sri Lanka, Turcia, Bangladesh, Nepal, Pakistan, Egipt şi Albania", a precizat, pentru Agerpres, şeful Biroului pentru Imigrări Vaslui, Mircea Dan Gavril.
Confruntaţi cu o criză acută a lipsei de muncă autohtone, investitorii vasluieni s-au adaptat din mers şi au găsit soluţia angajării de cetăţeni străini. Fiindcă prioritate la angajare au cetăţenii români şi cei din spaţiul comunitar, angajatorii care vor să folosească forţă de muncă din state aflate în afara Uniunii Europene trebuie să obţină mai întâi de la Agenţia Judeţeană pentru Ocuparea Forţei de Muncă Vaslui o situaţie cu persoanele din judeţ aflate în căutarea unui loc de muncă, pentru a dovedi că nu şi-au găsit angajaţi printre acestea. Abia apoi pot continua demersurile pentru cooptarea unor muncitori din alte state. La agenţia vasluiană s-au înregistrat 59 de astfel de cereri din partea agenţilor economici în anul 2022, în timp ce în cursul anului trecut 68 de firme şi-au manifestat intenţia de a angaja forţă de muncă străină.
Reprezentanţii oamenilor de afaceri susţin că agenţii economici găsesc din ce în ce mai greu forţă de muncă printre români, iar principala cauză este aceea că vasluienii au plecat masiv în străinătate pentru a-şi căuta locuri de muncă. Preşedintele Camerei de Comerţ Industrie şi Agricultură (CCIA) Vaslui, Ionel Constantin, spune că cele mai mari probleme pentru angajatori sunt legate de faptul că nu găsesc angajaţi calificaţi, sunt impozitaţi excesiv şi trebuie să se lupte cu birocraţia. Astfel, crede el, am ajuns în punctul în care plătim preţul celor 35 de ani de politici economico-sociale care în loc să ducă la dezvoltare au adâncit crizele. Ionel Constantin admite că şi oamenii de afaceri au greşit oferind salarii prea mici muncitorilor români şi nu şi-au protejat oamenii mergând pe principiul "nu vă convine, sunt zece oameni la poartă care vor să se angajeze".
"În primul rând, beneficiem de o forţă de muncă şi o viitoare forţă de muncă prost calificată. De asta se plâng în principal oamenii de afaceri, iar noi am cerut în repetate rânduri dezvoltarea învăţământului dual. Forţa noastră de muncă a plecat din mai multe considerente, în primul rând după un câştig mai mare care s-a dovedit real, dar nu întotdeauna a fost aşa. În altă ordine de idei şi firmele, companiile trebuie să înţeleagă că trebuie să plătească oamenii, să ceară un plus de la ei, dar să-i plătească. Introducerea de forurile europene a acelui salariu minim european îi va obliga şi pe ai noştri să plătească. Oamenii pleacă nu doar din cauza salarizării, ci şi din cauza birocraţiei nenorocite care încă este în România. Vorbim de digitalizare şi unii încă lucrează cu abacul. Au laptopuri şi calculatoare pe care le bagă în priză şi le scot şi aş putea da ca exemplu multe instituţii de la nivel central şi din judeţul Vaslui. Această angajare continuă în sistemul bugetar dă de gândit oamenilor de afaceri. Plătim un preţ exagerat din cauza proastelor politici derulate de 35 de ani", a declarat, pentru Agerpres, preşedintele CCIA Vaslui.